Mit første visuelle minde er en plakat over min tremmeseng.
Jeg stirrede på den hver aften, inden jeg faldt i søvn.
Min far var distributør af undergrundsserier.
Han har altid forsvaret modkulturer.
Han har malet i Warhols studie, delt værelse med Lou Reed -
- han kendte R. Crumb og store kunstnere af sin generation.
Jeg voksede op med mærkelig visuel kunst som barn.
Jeg stirrede på det her maleri igen og igen.
"Lysternes have" af Hieronymus Bosch.
Det blev malet omkring år 1500.
Hvis man kigger tilstrækkelig længe, fortæller panelerne en historie.
På første panel ser man Adam og Eva i Edens Have.
Fugle flyver omkring. Elefanter, giraffer og religiøs ikonografi.
Det andet panel er mere interessant.
Dødssynder bliver en del af maleriet.
Det viser overbefolkning og fordærv i overflod.
Det sidste panel er det mest mareridtsagtige af dem.
Især ud fra et lille barns perspektiv.
Det viser et forvrænget, nedbrudt, brændt landskab.
Et paradis, der er nedgjort og raseret.
Mennesket har nok forandret Jordens klima via forurening.
Ved at brænde kul, olie og træ slipper vi kuldioxid ud i atmosfæren.
Drivhuseffekten er bekræftet, og den forandrer vores klima.
Gæt, hvad der sker? Temperaturen stiger.
Klimaændringen sker allerede.
2012 var USA's varmeste vinter.
2015 var det varmeste år verden rundt.
Er det derfor, mennesket smides ud af Edens Have?
- Hej, hvordan går det? - Mr. DiCaprio.
En fornøjelse at møde Dem.
Den er her, men vi kan få den væk.
- Med den her kan man... - Man kan styre højden.
Til lavere og højere ledere.
Hvilket budskab mener De er vigtigst?
Klimaændring sker stadig hurtigere.
Vi har set ekstraordinært ekstremt vejr.
I vores store univers er vores planet et lille skib.
Hvis det her skib synker, synker vi alle sammen.
Han har været en opmærksom og effektiv miljøaktivist.
Derfor regner jeg med Deres lederskab og vision.
Et bifald for FN's nyligt udnævnte fredsambassadør Leonardo DiCaprio.
Tak, hr. generalsekretær, Deres excellencer...
En ære at udnævnes til FN's ambassadør mod klimaændringer.
Jeg står ikke her som en ekspert...
Jeg vil gøre alt for at lære mere om spørgsmålet.
Jeg vil se med egne øjne, hvad der sker, og hvad man kan gøre.
Men alt virker som hinsides vores kontrol.
Som skuespiller lever jeg af at foregive.
Jeg spiller opdigtede personer, der ofte løser opdigtede problemer.
Jeg tror, vi har set klimaændringer på samme måde.
Vi oversvømmes dagligt af nyheder om miljøkatastrofer.
Problemet bliver vist kun værre.
Når man prøver at tale om klimaet, lukker folk bare af.
Hvis FN vidste, hvor pessimistisk jeg faktisk ser på fremtiden -
- så kan de have valgt den forkerte fyr, hvis jeg skal være ærlig.
I dag protesterede 100.000 i New York mod klimaændringer.
Ban Ki Moon kaldte Leo: "En troværdig røst i miljøbevægelsen."
Det er som at kalde Jeffrey Dahmer en dygtig kok.
DiCaprio har købt svindelnummeret omkring global opvarmning.
Hvem kan bedre lære verdensledere om en opdigtet klimaændring -
- end en skuespiller fra Hollywood uden forskeruddannelse?
- Hvordan går det? En fornøjelse. - I lige måde.
Hej!
- Hvordan går det? - Godt at se dig, kammerat.
Jeg er lige begyndt med en ny film.
Den udspiller sig i det vestlige USA tidligt i 1800-tallet.
Den industrielle revolutions start, og man plyndrer naturressourcerne.
Man udrydder arter og ødelægger kulturer.
Det er kranier af bisonokser.
Det her er skørt. Er det pelsjægere?
Nej, det er folk, der sælger kranier.
Er det pinligt? Og de tænker slet ikke på -
- at der er et begrænset antal dyr.
Utroligt, hvis du satte den op. Betragt det som en udfordring.
Tag til båden! Kom så, min søn!
Jeg voksede ikke op nær naturen. Men i det centrale Los Angeles.
Naturhistorisk museum var mit tilflugtssted hver weekend.
Allerede i en tidlig alder var jeg fascineret af udryddede arter.
Alle disse dyr, fra dronten til vandreduen -
- til den tasmanske tiger eller pungulven -
- til gejrfuglen, quaggaen, moaen...
Jeg husker min vrede, da jeg læste, at opdagelsesrejsende og bosættere -
- udryddede hele arter -
- og samtidig ødelagde økosystemet for evigt.
Forskellen nu er, at vi gør det bevidst.
Det er i meget større målestok.
Hvis vi skal bekæmpe klimaændringer -
- må vi erkende, at vores økonomi bygger på fossilt brændstof.
Fossilt brændstof er kul, olie og naturgas.
Olie giver brændsel til størstedelen af transportsektoren.
Kul og naturgas genererer elektricitet.
Nu, i de første årtier af det 21. århundrede -
- går vi, for at opfylde behovet for fossilt brændstof -
- til risikofyldte og ekstreme nye kilder.
Man ser fx den slags i, hvordan man ødelægger bjerge i søgen efter kul.
Hydraulisk frakturering i søgen efter naturgas.
Boring til havs i søgen efter olie.
Og oliesand, den værste måde at producere fossilt brændstof på.
Man fjerner enorme skovområder og forgifter floderne.
Det går hårdt ud over dyrelivet og indfødte -
- og det kræver enorme mængder af energi -
- bare for at fragte brændstoffet til vores brændstoftanke.
Intet fossilt brændstof er rent.
Headsettet er bagpå. Lydstyrken er over mikrofonen.
- Hvem rydder det her? - Der er et tømmerfirma i byen.
Skal man rydde skov, sker det gennem lokale træfirmaer.
Det her er del af taigaen.
Det begyndte som et lille projekt i midten af 60'erne.
Det var anderledes dengang.
I dag producerer vi dagligt 350.000 tønder -
- syntetisk råolie her.
Der er et par stykker til. Vi har Exxon.
De har lige åbnet en ny mine.
- Og så har vi Shell. - Det sorte er oliesand?
Ja, man ser, at der er olie.
Vi tager den sandede olie og skyller olien ud af sandet.
Vi damper jorden, og når den bliver varm -
- drypper olien ud af sandet, og så er det klaret.
Det ligner Mordor.
- Som hvad? - Mordor i "Ringenes Herre".
- En ufatteligt stor operation. - Det her er kun bruddet.
Vi kommer til dampningen og raffineringen.
In situ-håndteringen ligger 70 km væk -
- men der går rørledninger mellem fabrikkerne.
Jo mere jeg har lært om spørgsmålet, og alt det, der udgør problemet -
- desto mere indser jeg, hvor lidt jeg ved.
Der er så meget, jeg ikke ved om spørgsmålet.
Første gang, jeg hørte om "global opvarmning" -
- var jeg godt 20 år.
Jeg mødte daværende vicepræsident Al Gore i Det Hvide Hus.
Han tegnede Jorden og tegnede så atmosfæren om den.
Han sagde: "Dette er vor tids vigtigste spørgsmål."
Jeg havde ingen anelse om, hvad han mente.
Han sagde, at vores transportmidler, hvordan vi producerer mad -
- og bygger vores byer producerer kuldioxid.
Det fører til klimaændringer.
Polarisen smelter, havniveauet stiger, vi får mere ekstremt vejr.
Oversvømmelser, tørke, skovbrande...
Det lød som en mareridtsagtig science fiction-film.
Men alt, hvad han sagde, er virkeligt, og det sker lige nu.
Wow! Det er smukt!
Jeg vil vide, hvor langt vi er gået.
Hvor meget skade vi har gjort.
Og om vi kan stoppe det.
Er du klar?
Det er den 4. juli. Vi står midt i Arktis.
Lige nu står vi på havet. Vi går på vandet.
Det her er den nordlige del af Baffin Island. En af Canadas arktiske øer.
Vi er langt nord for polarcirklen.
Hvis du stikker hånden ned i vandet, kan du klare det i fem minutter.
Men du er en barsk fyr.
- Du jager og fisker her? - Ja.
- Hvad fisker og jager du? - Jeg jager fisk, sæl, narhval...
- ...og isbjørn. - Er den af isbjørn? Der kan man se.
Hvordan går det med isen her? Er den aftaget med tiden?
Isen her plejede at være dybblå. Nu er den lyseblå.
Nu har vi almindeligvis...
...is, der ligner flødeis.
Det er is, men når den smelter, går det meget hurtigere end før.
I 2040 kan du sejle over Nordpolen.
Det vil ikke være is i det Nordlige Ishav om sommeren.
Vi forbrænder så meget fossilt brændstof, at isen smelter.
Arktis er den nordlige halvklodes aircondition.
Forsvinder den, forandres strømme og det globale vejr.
Oversvømmelser og tørke bliver mere ekstreme.
Den mest dramatiske forandring af et stort område nogensinde.
Se her.
De er lige her!
Der er 10.000-12.000 narhvaler i denne region.
Der er et stabilt antal her. Andre steder falder antallet.
- Det er fantastisk! - De venter på, at isen revner.
De vil ind og fange flyndere.
Deres lyde er helt utrolige.
Det lyder, som om de spinder.
Jeg vil ikke være på en planet uden disse dyr.
Da jeg var 25, blev jeg inviteret til en stor begivenhed i Washington.
Temperaturen stiger.
Koralrev dør, og ikke i 65 millioner år -
- er så mange plante- og dyrearter udryddet så hurtigt.
Jeg fik endda interviewet USA's præsident.
Hvorfor man ser bort fra problemet?
Fordi det tager lang tid, før man kan se og mærker forandringerne.
Og det virker abstrakt lige nu.
Dengang ville man informere om global opvarmning.
Et par graders forskel i dag lyder måske ikke så slemt.
På den tid fokuserede man på små, individuelle foranstaltninger.
Vi må sørge for, at Amerika bliver bevidst om miljøet.
Det handlede om enkle løsninger, fx at skifte elpære.
Det virkede som noget positivt dengang. Skift elpære.
Det er ret tydeligt, at det ikke er nok nu.
Alt er blevet meget værre.
Vi finder nye ting, der ikke findes i klimamodellerne.
Det betyder, at det, vi forudsiger, er, hvis man tænker konservativt.
Hvis vi beholder samme temperatur som i seneste årti -
- vil Grønland forsvinde.
Fald ikke ned i gletsjerspalten.
- Du godeste! - Gå ikke for tæt på kanten.
Se, hvordan voldsomt det er. Vandet løber utrolig hurtigt.
Vandet løber mod havet.
Hvis det ikke opvejes af snefald, mindskes isen, og havniveauet stiger.
- Det her er vores klimastation. - Er det?
Jeg havde tænkt mig en stor iglo med forskere, der eksperimenterer.
Det ligner defekt poolrensningsudstyr.
Hvad er den koblet til?
Slangen gik ti meter ned. Nu er isen smeltet.
- Så det her var under isen? - Ja.
- Så al den is er smeltet? - Ja.
Det her er smeltet på fem år.
Så det her er tykkelsen af isen, der er smeltet -
- i det sydlige Grønland i de sidste fem år?
Det er hundreder af kubikkilometer is.
Den findes ikke længere på land, men befinder sig nu i havet.
Miami, New Orleans, Boston og Long Beach, Californien -
- kan blive ofre for stigende havniveauer.
Det sydlige Florida kan skylles væk af stigende havniveauer.
Hvis man ser, hvilke steder som berøres af stigende hav, især i USA -
- står Florida øverst på listen.
En del af Deres kampagne gik ud på at forklare, hvad der stod på spil.
Vi har ikke tid til at debattere klimaændringer.
Jeg plejer at sige, vi tager imod dem, der ikke tror på det.
Vi sørger for, de indser problemet.
Såsom "sunny day flooding".
Det er en smuk solskinsdag. Pludselig bliver der vand på gaden.
Når havniveauet stiger, løber vandet tilbage gennem vores afløbsrør.
Byen ligger under vand, der er ingen fremtid.
Hvordan bekæmper I det? Hvad gør man for at forhindre det?
Vi indsætter pumper. Se her.
- Er det her pumpen? - Ja, vi bygger dem over hele byen.
Denne gade var helt oversvømmet.
Ved højvande behøvede man en kano. Nu har vi hævet gaden.
Du kan se forskellen. Du kan se, hvordan det skråner lidt der.
Så I investerer i at forhøje vejene og installere pumper?
Projektet koster 400 millioner dollars for hele byen.
Vi betaler for det med vores indtægter.
Jeg måtte hæve skatterne, hvilket naturligvis ikke er populært.
Vil det gøre en forskel og købe jer mere tid?
- Jeg forestiller mig 40-50 år. - Ikke mere?
Jeg får altid spørgsmålet: "Hvad sker der om 50 år?"
Vi må finde løsninger. Vores guvernør ser intet problem.
I 2011 fik politikere i Florida forbud mod at sige "klimaændring" -
- da Rick Scott kom til magten.
Ingen vil tale om klimaændring. Især ikke vores senator Marco Rubio -
- som ikke tror på klimaændringer og ikke vil hjælpe vores delstat.
Han burde have sikret føderale midler for at redde vores byer.
Jeg tror ikke, at mennesket skaber de dramatiske vejrforandringer -
- på den måde, forskerne mener.
Hvorfor tror De, der er den modstand mod forskningen?
Jeg tror, det handler om politik, lobbyisme, industrien.
Havet er hverken republikaner eller demokrat, det stiger bare.
Satellitdata viser ingen markant temperaturstigning de seneste 17 år.
Det skulle være 21 grader i dag, men det er koldt her!
Apropos global opvarmning. Vi kan godt bruge lidt af den vare.
Enigheden om klimaændringer er som i andre videnskabelige emner.
Fx om tyngdekraften.
97 procent af forskerne er enige om temperatur- og klimaændringer.
Årsag: Fossilt brændstof og menneskelig aktivitet.
Desværre slås vi mod en misvisende informationskampagne, der forvirrer.
Hvis man ser på satellitdata, er temperaturen stabil siden 1998.
Den er faldet de seneste år.
Hvis man tror, global opvarmning er vores største problem -
- er man verdens største idiot.
Fortæl lidt om din baggrund, om din forskning.
Jeg var fysikernørd i highschool. Jeg læste fysik på avanceret niveau.
For 15 år siden begyndte jeg at se på tidlige klimaændringer.
Vi publicerede en kurve, som viser en tendens med nedkøling -
- og så kommer en pludselig stigning uden historisk sidestykke.
Vi kaldte den "hockeystaven". Den ligner et hockeyblad.
Da vi publicerede den graf, ændredes hele mit liv.
Hvordan kan det være? Hvad gjorde de præcist?
Jeg bagtaltes i lederen i Wall Street Journal.
Fox News kaldte mig bedrager.
Andre kalder det "statistisk møg". Han kaldes for "charlatan".
Jeg blev angrebet af kongresmedlemmer.
De har kun gættet sig frem til noget.
Jeg blev truet på livet, og FBI kom på et tidspunkt ind på mit kontor -
- for at undersøge en kuvert med hvidt pulver.
Min familie er blevet truet.
De behøver ikke at vinde en videnskabelig debat.
De deler offentligheden.
Hadet og frygten er velorganiseret og betales af et fåtal aktører.
Markedets interessenter.
Brødrene Koch finansierer en stor tænketank -
- som benægter klimaændringer.
Mange forskere mener ikke, videnskaben har bevist noget.
Faktum er, at temperaturer falder.
Det er lettere at tro på en god Gud og Jesus end på global opvarmning.
Man opsøger personer med temmelig imponerende baggrund -
- som sælger deres navn til de berørte interessenter.
Dr. Fred Singer, formand for miljøprojektet.
Vejrballonerne verden rundt viser ingen opvarmning gennem 25 år.
Der er flere organisationer med store navne.
"Americans for Prosperity", "The Heartland Institute".
Det er grupper, som betales af firmainteresser.
"Americans for Prosperity" er en front for brødrene Koch.
Det er en gruppe, der er grundlagt af David og Charles Koch.
- Velkommen. Hvad betaler I for? - En ny synsvinkel.
Koch Industries er et af verdens største firmaer med fossilt brændsel.
De beskytter deres formue.
Ville du opgive industrialiseringen og produktiviteten -
- eller alle de liv, der er reddet, for at stoppe 0,5% temperaturstigning?
De har lobbyet i Kongressen.
Jeg hører hele tiden, at 2014 har været det varmeste år.
Hr. præsident, grib den her.
James Inhofe er den mest kendte klimabenægter i Kongressen.
Global opvarmning er den største løgn mod folket nogensinde.
Han er formand for Senatets miljøkomité.
Nogle er så arrogante, at de tror, de kan forandre klimaet.
Det kan mennesket ikke.
Der er ingen overraskelse, at han får store beløb fra brændstofindustrien.
I USA's senat...
...har man købt Repræsentanternes Hus og Senatets miljøkomité.
Vi får ikke vedtaget ny lovgivning, for benægterne styrer Kongressen.
De blokerer for alle forslag, der prøver at løse problemet.
At de kan affærdige forskere, der har viet livet til spørgsmålet...
- ...er ret ubehageligt. - Jeg tager mig en tår.
Hvis jeg var forsker, havde jeg drukket mig fuld hver eneste dag.
Det er personer, der anstrenger sig for at føre os på vildspor -
- for at tjene penge på kort sigt via fossilt brændstof.
Vi ødelægger planeten. Kan det blive mere umoralsk?
Mennesket ændrer måske klimaet via sin civilisations affald.
Ved at vi årligt slipper ca. seks milliarder ton kuldioxid ud.
- Så bliver atmosfæren varmere. - Er det dårligt?
Ved nogle få graders stigning smelter polarisen.
Problemet har været kendt i årtier, i cirka et halvt århundrede.
Jeg udsender dagligt tusind gange mere energi, end I bruger på et år.
Arbejder nogen på at udvinde kraft fra solen?
Ja, men slet ikke tilstrækkeligt. Rulle 16.
Tænk, hvordan verden havde set ud nu, hvis vi havde troet på truslen.
Den drives af sollyset. Ingeniørerne må bygge effektive generatorer -
- som kan konkurrere med stadig billigt kul og olie.
Siden da er Jordens befolkning øget med knap fem milliarder mennesker.
Kina har netop overgået USA som verdens største forurener.
Problemet er blevet endnu sværere at løse.
Nu er vi igen på den anden side af gaden.
Nu er vi på cykelstien.
På 35 år har Kina undergået utrolig industrialisering og urbanisering.
Væksten fortsætter. Kina er verdens fabrik.
Man fabrikerer til lande i Vesten.
Store dele af affaldsprodukterne dumpes i vores eget livsmiljø.
I området ved Beijing og Shandonghalvøen -
- har man samme kulforbrug som i hele USA.
Det er ikke et stort område.
Folk er meget bekymrede over det. Især når de lærer mere om -
- hvordan det her skader deres helbred -
- deres børns helbred og deres families.
Luftforurening har lukket skoler. Giftene har nået højeste niveau.
Jeg må på arbejde hver dag.
Jeg er bange for at få kræft af luften.
Når der er meget forurening, får jeg ondt i halsen.
Vi bruger masker, når vi går ud.
I Kina er folk bekymrede over klimaændringer.
Men først og fremmest handler det om, hvordan deres hverdag påvirkes.
De vil være en del af løsningen.
Miljøspørgsmål er blevet den største årsag til massedemonstrationer.
Vi vil have, de tager ansvar.
De vil have, at alt energiforbrug og alle forurening offentliggøres -
- så folk kan se alting.
Derfor har jeg skabt en database med oplysninger om forurening.
Det her er Kinas store fabrikker. Næsten 9000 styk.
De, der er mærket med rødt, følger ikke den givne standard.
De må udgive overvågningsdata hver time -
- så man kan se forureningen og kræve, at de følger reglerne.
Det er spændende, at firmaerne ikke kan agere i det skjulte.
Medierne er en stor støtte.
- Taler de om klimaændringer? - Ja, uafbrudt.
Man oplyser folk, så de kan handle.
Støtten fra offentligheden har motiveret til en miljøbevist politik.
Regeringen ændrede sin plan vedrørende vedvarende energi.
Skifter man nu til sol- og vindenergi? Er det næste skridt?
Kina har nu nogle af verdens største vind- og solenergifirmaer.
Selv om Kina har store udfordringer, såsom en kæmpe befolkning -
- vil Kina prioritere vind- og solenergi frem for kul.
Hvis Kina kan gøre det, kan resten af verden også gøre det.
Kina bruger stadig store mængder fossilt brændstof -
- men overgangen til vedvarende energi går hurtigere end forventet.
Men kan mindre udviklede lande med voksende befolkning også gøre det?
Indien er verdens tredjestørste forurener.
Man har problemer med elforsyning, og strømmen forsvinder tit.
Indiens topprioritet er udvikling og at bekæmpe fattigdommen.
Vi er bekymrede for klimaændringer.
Men elforsyningen er et lige så stort problem som klimaændringer her.
Vi må sørge for, at alle indere har adgang til el.
Jeg har forstået, at 300 millioner er uden strøm her i Indien.
Det svarer til hele USA's befolkning.
I dag bruger man kogødning i landsbyerne i Indien -
- og laver såkaldte "kogødningskager".
De brænder dem. Det er deres eneste energikilde til madlavning.
30 procent af Indiens husholdninger er den dag i dag uden strøm.
Hvis man vil forsyne alle med elektricitet -
- må vi sørge for, at folk har råd til den.
Indien har store mængder kul.
Vi har verdens tredje- eller fjerdestørste kulreservoirer.
Kul er billigt, uanset om vi kan lide det eller ej.
Man må se sådan på det. Skabte I problemet før, så skaber vi det nu.
Vi har 700 millioner husstande, der laver mad med kogødning.
Hvis de begynder at bruge kul, øges brugen af fossilt brændstof.
Så er hele verden fordømt.
Hvis man siger, de fattige bør bruge solenergi -
- og undgå at gentage fejlene... Amerikanske organisationer siger dét.
Var det så let, ville jeg gerne have set USA bruge mere solenergi.
Men det gør I ikke. Lad os handle i stedet for at snakke.
Vi skal virkelig leve, som vi prædiker.
Jeg er ked af at sige det her. Jeg ved, du er amerikaner -
- men jeres forbrug ødelægger planeten.
Jeg tror, samtalen må handle om dét.
Lad mig vise dig tabellerne her.
En amerikaner bruger strøm som 1,5 person i Frankrig.
2,2 personer i Japan og ti personer i Kina.
34 personer i Indien, 61 personer i Nigeria.
Hvordan kan det være? Fordi I bygger større og mere -
- og øger jeres forbrug.
Vi må se på livsstilen, når vi taler om klimaændringer.
Jeg er enig med dig. Det er umuligt at sige andet. Det er helt rigtigt.
Ja, det er et svært argument at fremlægge for amerikanere -
- at de må ændre livsstil, og det vil nok aldrig ske.
Hvis vi skal løse klimakrisen, må vi håbe, at sol og vind -
- bliver billigere, jo flere penge vi investerer i det.
Og at dét i sidste ende løser problemet.
- Jeg... Du ryster på hovedet. - Jeg ryster på hovedet. Nej.
Hvem skal investere? Lad os være realistiske.
Hvem skal investere og hvordan?
Vi investerer mere i solkraft i dag, Kina investerer nu mere i solkraft -
- end USA gør.
Hvad gør USA, som verden kan lære af?
I er afhængige af fossilt brændstof, men bakker I ud, kan vi lære af det.
Det er et lederskab, som vi kan bruge som eksempel.
"Hvis USA kan gøre det, hvilket man gør trods alt pres -
- så kan vi også."
Det sørgelige er, at det ikke sker.
Folk som jeg er rige nok til at modstå de første klimaændringer.
Det er de fattige i Indien, i Afrika, i Bangladesh -
- som lider under det, jeg ser som det første tegn på klimaændringer.
- Hvad havde du plantet her? - Der voksede løg her.
I februar-marts, når afgrøderne gror -
- fik de halvdelen af årets regn på kun fem timer.
Halvdelen af årets regn? Så afgrøderne er ødelagte?
Man knokler for at plante det her.
Ét uventet regnvejr ødelægger alt.
Vi har brug for lande, der indser, at klimaændringer er virkelige.
Der er ikke noget, de har fundet på.
USA har været den største forurener i historien.
Vi har alle haft gavn af fossilt brændstof.
Jeg ved, at det har jeg haft.
Jeg efterlader nok større aftryk end mange andre.
Nogle gange tænker jeg på, hvad der er det rette at gøre.
Hvordan skal vi handle?
Der er omkring en milliard mennesker uden strøm.
De vil have lys og varme.
De vil have den livsstil, som vi har haft i USA i de sidste 100 år.
Hvis vi skal løse problemet, må vi alle være et godt eksempel.
Primært må vi hjælpe ulandene med en overgang -
- inden det er for sent.
Der sker ting, der ikke forekom før.
Det handler ikke om, at øerne havner under vand.
Krisen indtræffer længe før dét.
Den finder allerede sted.
Vi ser alvorlige oversvømmelser.
Det havner i ferskvandssøer, hvor folk henter drikkevand.
Har De talt med forskere, der har givet dig en tidsramme?
Med tanke på situationen og det, videnskaben forudsiger -
- havner vores øer under vand.
Spørgsmålet er, hvad vi skal gøre ved det.
Lige nu flytter vi folk til forskellige dele af øen -
- hvor vandet ikke kan nå op.
Vores langsigtede strategi har jeg drøftet internationalt.
Vi må acceptere det faktum -
- at vi måske ikke har plads til hele vores befolkning.
Vi har antaget en politik om værdig migration.
Vi har købt jord på Fiji.
Hvis folk vælger at emigrere i dag -
- kan de gøre det.
Det må være deres eget valg. Jeg har tolv børnebørn.
Jeg vil gerne gå bort med viden om, at de har et sted at bo.
Øer i Stillehavet er paradis, der lever under trusler.
I mit liv har vi set havet nå dyrket jord og vores hjem.
Det her er utroligt. Hvornår var det en beboet ø?
- Hvor længe siden er det? - Det boede folk her for 12 år siden.
Det her er sket på 12 år.
Det giver et lille billede af ét sted.
De små ø-nationer har påvirket klimaet mindst -
- men kommer til at mærke mest til det.
De får det værst på grund af global opvarmning.
Det, vi har gjort mod resten af verden, er kriminelt.
Det handler ikke kun om havniveauet.
Vi har taget økosystemer omkring kysten -
- som havde enorme mængder af fisk.
Vi har ødelagt hele systemet -
- og ødelagt en halv milliard års udvikling.
En milliard mennesker er afhængige af fiskeri fra koralrev -
- til faktisk hele deres proteinindtagelse.
En milliard mennesker.
Vi er ved det, der engang var et sundt koralrev.
Hvad er det, der mangler?
Du ser næsten ingenting svømme omkring.
- Er det et døende koralrev? - Jeg tror, det er dødt.
Vi presser systemet hårdt.
Det udgør en stor trussel mod korallerne og deres vokseevne.
Det fører til, at folk mister deres indkomster.
Det fører til, at folk sulter.
- Det her forekommer overalt? - Ja, absolut.
Jeg tror, alle koralrev i princippet vil forsvinde.
PÅ 30 ÅR HAR VI MISTET 50% AF ALLE KORALREV
Havene er som en stor buffer, for de absorberer kuldioxid.
De opsuger en tredjedel af kuldioxiden i atmosfæren.
Derfor har de stabiliserende virkning på klimaet.
Problemet er, at havene ikke kan klare opgaven hurtigt nok -
- med denne absurde hastighed af kuldioxidudslippene.
Ikke alt liv vil uddø i havene.
Der vil altid være liv i havet, men måske ikke den slags, vi ønsker.
Der bliver måske en masse slim, som for tre milliarder år siden.
Vi fjerner økosystemer, som normalt hjælper med at stabilisere klimaet.
Ligesom havene absorberer regnskove kuldioxid fra atmosfæren.
Skovene indånder kuldioxid, der opbevares i stammerne og bladene.
Dermed er vi i sikkerhed for kuldioxidudslippene -
- indtil vi fælder og brænder træerne.
Det bliver som en kuldioxidbombe.
Enorme mængder kuldioxid slippes ud i atmosfæren.
Det er virkelig en tyk dis.
Der er ikke særlig god sigtbarhed.
Man kan ikke se noget her. Det er ubehageligt.
- Det her er ikke naturlige brande. - Det er ikke naturligt.
- Jeg har aldrig set magen. - Velkommen til Sumatra.
Der er tre store regnskovsområder tilbage i verden.
Amazonas i Sydamerika, Congobækkenet i Afrika -
- og regnskoven i Sydøstasien, der når til Indonesien.
I Indonesien ser vi, at man brænder skov -
- for at anlægge oliepalmeplantager -
- til fremstilling af verdens billigste vegetabilske olie.
Den findes i madolie, forarbejdet mad, kosmetik, rengøringsmidler.
Denne billige vare skaber enorme gevinster for firmaerne.
Linjerne dernede er, hvordan en oliepalmeplantage ser ud ovenfra.
Så langt øjet rækker, ser man rækker af oliepalmer.
De har ødelagt utroligt store arealer af denne skov.
Her lever elefant, næsehorn, orangutang og tiger stadig sammen.
Sikken skønhed!
Palmeolieindustrien har overtaget 80 procent af skovene i Indonesien.
Indonesien er et af verdens mest korrupte lande.
Firmaerne bestikker tjenestemænd for at få lov til at brænde skov.
Skovbrandene frigiver enorme mængder kuldioxid.
Under skovbranden sidste år, 2015, i Indonesien -
- var det daglige udslip større end hele USA's økonomi.
Skovbrandene indtræffer stadigvæk.
Det er ikke kun folks levebrød, der står på spil -
- men også skovens dyrearter.
Jeg kan ikke engang forestille mig, hvordan skovene så ud.
Skove med tusinder af næsehorn, elefanter og orangutanger.
Det her er biprodukter af palmeolieindustriens skovning.
De er flygtninge fra skove, der ikke længere eksisterer.
Det er et godt greb. Ja! Du er stærk.
Du får frugt. Vær ikke bange.
Guleroden eller frugten? Det er klart nok frugten, I vil have.
Værsgo. Kan du lide gulerødder eller ej?
Du godeste. De er utrolige.
Jeg minder folk om, at det her er de lykkelige overlevende.
- Hvad er der sket med de andre? - De er døde.
Man producerer mere palmeolie, fordi folk fortsat køber den.
Folk må forstå, at deres valg i hverdagen -
- påvirker steder såsom Leusers økosystem.
Palmeolie findes i næsten alt, vi køber.
Hvordan skal forbrugere undgå den?
Hvis produkterne forårsager sådanne ødelæggelser -
- hvorfor stopper regeringerne så ikke firmaer i at ødelægge planeten -
- bare for at spare penge?
Hvis du vil gøre noget på egen hånd -
- uden at stille krav til en højere autoritet såsom regeringen -
- kan jeg ikke finde på noget enklere end at ændre det, du spiser.
Du kan begynde i aften.
Du er en forsker, der studerer landbrugets klimapåvirkning.
Men tidligere opdrættede du kvæg.
Jeg er primært videnskabsmand.
Af alle grunde til, at man fælder regnskov -
- er den største oksekød.
Oksekødsproduktion er en ineffektiv anvendelse af naturressourcer.
I USA benyttes 47 procent af jorden til madproduktion.
Af dét går 70 procent til at dyrke mad til kvæget.
Det, vi faktisk spiser, såsom frugt, grønsager og nødder, udgør 1%.
Det vigtigste er, at køer producerer metan, der er en stærk drivhusgas.
Køer producerer metangas ved at spise alt, hvad de kan.
Når de tygger, bøvser de metangas -
- der havner i atmosfæren.
Atmosfæren indeholder mere kuldioxid -
- men metangas giver større påvirkning.
Hvert metanmolekyle modsvarer 23 kuldioxidmolekyler.
Næsten al metangas i atmosfæren stammer fra kvæg.
Sammenlignet med udslip fra andre kilder -
- hvor stor andel stammer så fra oksekødsforbruget?
Ca. 10-12% af USA's udslip skyldes oksekødsproduktionen.
Det er utroligt, men det er let nok at forestille sig en ændret kostplan.
Man kan gå fra oksekød til eksempelvis kylling.
Kyllingen kræver 20 procent af jorden -
- og ti procent af drivhusgasudslippet.
Sammenligner man oksekød med ris, kartoffel eller hvede -
- kræver det 50 gange mere jord.
Hvis man mindsker sit kødforbrug med 25-50%, gør det stor forskel.
Tror du, det går, med tanke på oksekødets rolle i vores kultur?
Alle er måske ikke villige til kun at spise tofu. Det forstår jeg.
Men hvis man skal spise en form for kød -
- og vælger kylling i stedet -
- mindsker man sit udslip med 80%, afhængigt af, hvor man bor.
Det er såre enkelt at ændre, hvad man spiser.
To skridt. Dér! Er du klar?
Da jeg filmede "The Revenant", hvor menneske møder naturkræfter -
- var vi på stedet i Canadas snebælte.
Men rekordhøje temperaturer smeltede alt på indspilningsstedet.
For at kunne afslutte filmen måtte vi tage halvvejs rundt om kloden.
Bare for at finde sne.
Det faktum, at 200 personer skal rejse midt om sommeren -
- til vinteren i det sydlige Ushuaia, 14.500 km fra det planlagte sted -
- i jagten på isen, der smelter...
Det var en ekstremt varm vinter.
Vi tog til kontinentets sydligste spids, bortset fra Sydpolen -
- for at filme det her. Her er den sidste sne.
Min mening er, som jeg sagde til min søn:
"Det er synd, men for dine børn -
- bliver det nok en stor oplevelse at se sne."
Få mennesker kommer til at se sne i fremtiden.
Det føles som at være i en mærkelig, surrealistisk film.
Jeg ser mig omkring og tænker: "Når jeg får børn -"
- vil alt det, vi tager for givet nu -
- vores planet og al dens biologiske mangfoldighed...
"...alt i fremtiden, være anderledes."
Hver eneste lampe, du ser, skal blive anderledes.
Den må være en anden energikilde. Vi må bygge alt anderledes.
Alle biler på vejen må forandres. Det her er bare én by.
Hvis man zoomer ud på et stort verdenskort om natten -
- ser man, hvordan elektricitet bruges overalt -
- og vi slås mod en brændstof- industri, der intet vil ændre.
Hvordan kan vi ændre alt det her?
Brændstofindustrien er den industri med flest penge og mest magt.
Jo flere, der modsætter sig det, desto bedre.
Jeg tror, den videnskabelige sandhed er -
- at vi ikke kan forhindre at lide en form for skade.
Jo før vi agerer, desto mindre skade bliver resultatet.
For pokker! Det er en sej robot.
Hvad er din vision med det her?
Vi vil have, at batterier bliver så billige, at folk har råd til dem.
Batterier er vigtige for en bæredygtig fremtid.
Solen skinner ikke altid, så man behøver et batteri.
Hvordan hjælper det her ulande, hvor mange mangler elektricitet?
Fordelen ved solkraft i batterier er, at man ikke behøver noget elværk.
En landsby kan have solceller, der oplader batterier -
- som derpå forsyner landsbyen med el -
- uden at man skal trække kabler over lange strækninger.
Sådan gik det med faste telefoner sammenlignet med mobiltelefoner.
I mange ulande gik man direkte til mobiltelefoni.
Vi har regnet på det fornødne for at give verden bæredygtig energi.
Hvilken produktion der skal til.
Man skal have 100 Gigafabrikker.
- 100 af denne slags? - Ja, 100.
- Det ville gøre USA... - Nej, hele verden.
- Er det nok? - Ja.
- Det lyder... - Det lyder overkommeligt.
Når fabrikken er færdig, bliver den verdens største bygning.
Hvis man regner alle niveauer med, kan den blive 1,4 millioner m2.
Tesla kan ikke bygge 100 Gigafabrikker.
Det her kræver, at større firmaer gør det samme som Tesla.
Hvis de store selskaber i Kina, USA og Europa gør det samme -
- kan vi sammen fremskynde overgangen til bæredygtig energi.
Udvikler regeringer reglerne, kan vi hurtigt nå det.
Grundlæggende er, at uden en pris på kuldioxidudslip...
...sker overgangen ikke i tide.
Den eneste måde at gøre det på er ved beskatning.
Forklar, hvordan en kuldioxidskat kan stoppe klimaændringer.
En kuldioxidskat beskatter alt, hvad der giver kuldioxidudslip.
Beskattes noget, stiger prisen, og folk forbruger mindre.
Det er regel 1 i økonomi.
Du underviser i økonomi på Harvard og skrev grundbogen i økonomi.
Ja, jeg har jo undervist på kurset i flere år.
Du har arbejdet med mange magtfulde republikanere.
John McCain, Mitt Romney og George Bush, da han blev præsident.
Jeg var formand for det økonomiske råd.
- Hvorfor har vi så ikke den skat? - Politikere følger os ikke altid.
Vi vil beskatte dårlige aktiviteter, som påvirker samfundet negativt.
Vi øger skatten på cigaretter. Så mindskes forbruget af dem.
Klimaændringer giver negative bivirkninger og omkostninger.
KLIMAÆNDRINGER VIL KOSTE 44 BILLIONER DOLLARS I 2050
En skat på kuldioxid tvinger folk til at regne med udgifterne.
Det er svært at få folk til at tage socialt ansvar.
Folk har indviklede liv med problemer.
De vil ikke tænke på klimaændringer før hver beslutning.
Skal man tænke på miljøet, hver gang man starter bilen?
En kuldioxidskat giver dem et skub i den rigtige retning.
Så du er en republikaner, der vil have flere skatter?
Hvis man har en kuldioxidskat, kan man sænke andre skatter.
Som for eksempel skat på arbejde. Man skifter skat, man øger den ikke.
Kan man få vedtaget en kuldioxidskat under de aktuelle politiske forhold?
Halvdelen af de styrende benægter problemet.
Obama nævnede ikke spørgsmålet før valget, for folket hadede det.
Hvis vi vil forandre præsidentens syn på kuldioxidskatter -
- må vi ændre folks syn på dem.
Tænk på homoægteskabet. Obama var imod det.
Jeg støtter ikke homoægteskaber.
Han ændrede mening, da opinionen skiftede.
Par af samme køn bør kunne gifte sig.
Politikere kaldes ledere, men de følger efter.
De gør det, folket ønsker, de gør.
Vi må overbevise folket. Politikerne retter sig ind bagefter.
Præsident Obama og ledere fra 200 andre lande forsøger at enes -
- for at holde global opvarmning i skak.
I december mødes verdens lande på FN's klimakonference i Paris.
Lad os se, om vi har den politiske vilje til at nå en ambitiøs aftale.
Det her er et vigtigt år.
- Der er du! Hvordan går det? - Tak for Deres tid.
Så du resultatet, da vi sidst omfavnede hinanden?
Nå ja, nu husker jeg det. Jeg havde helt glemt det.
Rart at se Dem.
Efter årtier med mislykkede forhandlinger -
- hvad er det så, der adskiller denne fra andre gange?
Jeg husker, da George Bush senior sagde:
"Global opvarmning er nyt for os."
Vi er stolte af det, vi har opnået.
USA vil gerne have en ledende rolle i miljøspørgsmål.
Efter mange miljøkonferencer er der sket meget lidt.
Jeg vil fortælle, hvad forskellen er nu.
Sidste år kunne præsident Obama stille sig med Kinas præsident -
- og præsentere en aftale om mindskede udslip inden Paris.
Når verdens to største økonomier og forurenere -
- kan gøre sådan noget, genererer det en kraft, der manglede før.
Mange ting falder på plads. Desværre -
- falder alle negative effekter af klimaændringerne også på plads.
Nu har vi store befolkningsdele, der flytter sig på grund af klimaet.
Folk strømmer ind i byen. Følelserne er i kog.
Eller enorme stridigheder om vand. Noget, der kan føre til krig.
Alle slags ekstreme meninger kan tiltale folk -
- hvis de ikke har nogen bolig eller midler til at overleve.
Da er det, at folk er sårbare.
Folk tror måske, jeg spøger, men det sker her og nu.
Den største frygt ved det her er -
- at vi ikke efterlader planeten i bedre stand, end da vi fik den.
Jeg prøver at forstå, hvordan vi kan sikre en blomstrende fremtid -
- i en situation, hvor vi er ved at nå loftet for, hvad planeten tåler.
Jeg er formand for Earth League, der består af forskere -
- som prøver at samle al viden i spørgsmålet om vores fremtid.
Temperaturstigningen er i snit 4 grader i dette århundrede.
Vi har ikke set sådan en stigning i fire millioner år.
Vi ved ikke, hvad det indebærer.
Giv mig et billede af, hvordan verden kan se ud -
- hvis vi ikke handler.
I de seneste 12.000 år -
- har temperaturen været stabil.
Gennemsnitstemperaturen har kun varieret med én grad i perioden.
En perfekt planet med en perfekt atmosfære.
Hvis vi så lader temperaturen stige...
I dag nærmer vi os én grad varmere.
Allerede en 0,85 graders stigning ser vi konsekvenserne af.
Uvejret er så stort, at 60 millioner amerikanere påvirkes.
Det er en historisk tørke.
Verdens koralrev kollapser ved under to graders stigning.
Jeg havde beregnet 1,5-2 graders stigning.
- Så det kommer sikkert til at ske. - Ja, netop.
Tre-fire graders stigning gør visse steder ubeboelige for os.
Landbruget vil kollapse omkring ækvator.
Så kan vi ikke dyrke mad nok til menneskeheden.
Det, der bekymrer forskere, er, at vi kan nå til et punkt -
- hvor Jorden selv forstærker opvarmningen.
Vi kalder det "vendepunkter". Det mest åbenlyse er Grønland.
For første gang smelter hele Grønlands overflade.
I stedet for en hvid overflade bliver den mørk.
Den overgår til at blive en varmekilde.
Fordi isen ikke længere kan reflektere...
Fordi isen skifter farve.
Pludselig kommer der flere konsekvenser.
Metan, der ligger under permafrost -
- tør op og slippes ud.
Det gør planeten endnu varmere, hvilket slipper endnu mere metan ud.
- Det er, hvis vi ikke gør noget. - Ja.
Hvis verdensledere kan enes under miljøkonferencen i Paris -
- er der endnu kort tid tilbage til at bakke og stabilisere planeten.
Sidst vi havde miljøkonference, havde vi ingen alternative løsninger.
Nu i Paris har vi det. Vi har bevis på, at de findes.
I Tyskland kommer 30% af energien fra sol og vind.
Den kommer ikke fra få steder, men fra to millioner husstande.
Danmark producerer nogle gange over 100 pct. af sit behov fra vind.
Det er 100% vedvarende energi.
Når man først har investeret i vind- og solenergi, er det gratis energi.
I mit hjemland Sverige blev der store protester -
- med alt fra ungdomsgrupper til borgerorganisationer.
Statsministeren måtte love, at man afskaffer fossilt brændstof.
Jeg blev chokeret over, hvordan det voksede frem nedefra.
Jeg tror, vi har vendt verden mod en bæredygtig fremtid -
- men frygten er, at det går for langsomt.
Mine damer og herrer, I er her i dag for at skrive manuskriptet -
- til en ny fremtid.
Vores planets skæbne hviler i jeres hænder.
Jeg er en lille pige fra en ø, og jeg har store drømme.
Fra øen Majuro på Marshalløerne.
Da jeg var lille, fortalte bedstefar, at polerne ville smelte -
- og så ville vandet stige og vores øer oversvømmes.
Denne aftale er for dem af os, hvis identitet, kultur, forfædre -
- og hele væsen er bundet til deres jord.
Aftalen forbereder verden på følgerne af klimaændringer -
- som allerede er en realitet -
- og også for dem, vi allerede ved, at vi får at se.
Næsten et kvart århundrede med samtaler om det globale klima -
- har ført til dette vigtige øjeblik i Paris.
195 lande, der siger, de vil gøre alt, hvad de kan for at forandre sig.
Aftalen er uden tvivl et stort skridt fremad.
Men er den vidtgående nok?
Aftalen siger, at man skal holde temperaturstigningen under to grader.
Man sigter mod 1,5 grader.
Der står intet om kuldioxidskat. Der er ingen strafafgifter.
Hvordan skal det håndhæves?
Man må stole på, at landene lever op til, hvad de siger.
Hvor sandsynligt er det?
Aftalen kan ikke opretholdes. Kongressen vil afvise den.
En sænkning af vores udslip med 26-28 procent -
- vil aldrig ske. Jeg er formand for miljøkomitéen.
- Hej! Rart at se dig. Alt i orden? - Tak.
- Absolut. - Godt. Kom med.
Aftalen blev historisk -
- ikke fordi den giver os det nødvendige -
- men for første gang har landene forpligtet sig til skridt og mål.
Det giver os rammerne for endelig at begynde reelt at løse problemet.
- Så De var tilfreds med den? - Jeg er tilfreds med rammeværket.
Målene, der blev sat op i Paris, er slet ikke i nærheden af det -
- som forskerne siger, vi må gøre for at løse problemet.
Men hvis vi kan bruge de næste 20 år på at mindske udslippene -
- og øge takten, når vi har ny teknik til det -
- får vi mere ambitiøse mål hvert år.
Vi vil ikke kunne stoppe al opvarmning -
- men vi stopper den, før den er katastrofal.
Det er ingen hemmelighed, at De har mødt modstand i miljøspørgsmålene.
Vi har en del modstandere, ja.
Hvis vi får en præsident, der ikke tror på klimaændringer -
- kan den person så ødelægge alt, hvad De har gjort hidtil?
Selv om nogen bliver valgt på at afvise forskningen om klimaet -
- har virkeligheden en evne til at slå til, hvis man ikke passer på.
Jeg tror, offentligheden er ved at indse forskningen -
- delvist fordi den ikke kan nægtes.
Jeg beundrer Deres optimisme.
Men når man ser på forskningen, det der sker ved polarcirklen -
- og forskerne garanterer 4-6 meters forhøjelse af havniveauet -
- hvilket bliver katastrofalt i fremtiden...
De er den frie verdens leder. De har information, som kun få har.
Hvad skræmmer Dem om fremtiden?
En stor del af verdens befolkning bor nær havet.
Hvis de begynder at flytte sig, begynder man at se...
...mangel på ressourcer, som befolkningen konkurrerer om.
Derfor siger Pentagon, det handler om nationens sikkerhed.
Det handler ikke kun om miljøet.
Bortset fra den sorg, jeg ville føle -
- hvis mine børn ikke får set en gletsjer, som jeg så i Alaska.
Det er min romantiske side, som følger mine døtre eller børnebørn.
Jeg vil have, de ser, hvad jeg fik set.
Selv om man ikke var sentimental om dét -
- skal man være urolig for nationens sikkerhed i spørgsmålet -
- og muligheden for den aktuelle verdensordens overlevelse -
- med de belastninger, forskerne forudsiger.
Derfor må vi handle nu.
Kæmper vi videre og sørger for fortsat at uddanne offentligheden -
- er der ingen grund til, at vi ikke kan løse spørgsmålet i tide.
- Tak for Deres tid, hr. præsident. - Tak for din gode indsats.
Godt?
Jeg indser, at vi forskere ikke har været særlig gode til -
- at kommunikere truslen til offentligheden.
Når man med egne øjne kan se, hvor tynd Jordens atmosfære er...
Et meget tyndt lag Jorden rundt.
Der er vores ilt, alle kuldioxid. Alt, hvad vi brænder, ender der.
Det er en utrolig skrøbelig hinde.
Jeg forstod rent intellektuelt, hvordan Jordens systemer fungerer.
Hvordan atmosfæren og havene, alle dele i systemet samvirker.
Jeg forstod det intellektuelt.
Som en myre, der går på en elefant for at forstå, hvordan den ser ud.
Når man er i omløbsbanen, ser man 1900 km i alle retninger.
Det er som en åbenbaring.
Man ser byerne om natten. Millioner af mennesker, der laver noget.
I dagtimerne ser man naturens system, stormene...
Store hvirvler over havene.
Jeg så Amazonas løbe mellem mine fødder i fem minutter -
- med et grønt tæppe på hver side, hele vejen ud til havet.
Man kunne se solen stå op. Hele Amazonas vågnede.
Den gjorde det, den gør dagligt. Den ånder ind og ud.
Efter dét fik planeten en større betydning for mig.
Jeg tænkte ikke på dette fra overfladen.
Menneskene betød også mere. Som at vende tilbage til familien.
Jeg ønsker den alt godt.
I julen fik jeg at vide, at jeg har kræft. Det er fjerde stadium.
Så den har spredt sig. Den er på flere steder.
Så det er sandsynligt, at jeg ikke lever meget længere.
Chancen for, at jeg overlever, er meget lille.
Det har fået mig til at overveje, hvad der er vigtigt at gøre.
Hvad kan jeg gøre i resten af min tid?
Det her er en simulering af Jorden, som den er nu.
Vi har 20 satellitter, som ser på Jorden dagligt.
En ser på skyer, en på havets temperaturer, kuldioxidniveauer...
Al den information kommer ind. Vi har et værktøj, som simulerer ændringer.
Det her er et eksempel.
Dette er temperaturen på havoverfladen målt fra rummet.
Det er Jordens overfladetemperatur. Du ser, at polerne smelter.
Sådan kan man se, hvad der sker.
Det her er Golfstrømmen. Havets bevægelser.
- Det er som et kunstværk. - Ja, er det ikke?
- Største påvirkning bliver her. - Golfstrømmen?
Ser du her? Isen, som smelter som på Grønland -
- ville stoppe den, og Golfstrømmen sagtner farten.
Så føres der ingen varme herfra og dertil.
Så bliver det koldt i Europa.
Meget varme føres fra troperne til Europa over Nordatlanten.
Europa bliver altså koldere? Mange tror, at alt bliver varmere.
Det her er verdens mest avancerede satellit mht. nedbør.
Det er meget vigtigt. Vi tror, klimaændringer primært -
- vil flytte nedbørs placering.
Vi ser allerede mere tørke.
Det bliver tørt steder, som allerede er for varme.
Man har skrevet meget om -
- hvordan denne tørke har forstærket konflikten i Syrien -
- Darfur, Sudan... Steder med vand- og fødemangel.
Gælder det hele planeten eller bare denne region?
Nej, hele verden. I dele af Indien... I USA tror vi -
- at Oklahoma bliver meget mere tør de kommende årtier.
Åh gud.
- Hvordan ser det ud for Californien? - Ikke særlig godt, desværre.
Man forudsiger vedvarende tørke her og her om 50 år.
Vi ser lige nu den værste tørke i 900 år her.
Den kommer tidligere, end vi troede. Det her sker over nogle årtier.
- Det er ikke gode nyheder. - Nej.
Mange er forvirrede i spørgsmålet.
Fakta er tydelige. Isen smelter, temperaturen stiger -
- havniveauet stiger. Det er fakta.
I stedet for at miste håbet, så behandl problemet realistisk.
Lad os finde en udvej. Det er muligt at komme ud af det her.
Hvis vi holdt op med fossilt brændstof nu -
- ville temperaturen stige et stykke tid, før den falder.
Du mener, at hvis vi gør det rigtige, bliver det stadig varmere, men...
Det bliver varmere før afkølingen.
- Vokser polarisen igen? - Ja, når temperaturen falder.
- Man kan altså vende kurven? - Helt klart.
- Interessant. - Lad os håbe.
Du har en positiv holdning om alt. Det er utroligt.
Ja, det har jeg. Sådan er jeg som person.
Jeg tror på folk. Det gør jeg virkelig.
Jeg tror, at når folk ved, hvordan det forholder sig i et spørgsmål -
- og kan have et realistisk syn på truslen -
- og ved, hvordan man bedst løser problemet -
- så gør de, hvad der kræves.
Det, der virkede næsten umuligt, blev muligt.
Jeg tænker stadig tit på plakaten over min tremmeseng.
Historien om "Lysternes have" begynder uden for maleriet.
Bosch malede, hvordan Jorden så ud efter skabelsens tredje dag.
Det er, som om han ville vise planetens skrøbelighed -
- ved at male Jorden og atmosfæren omsluttet af glas.
Det her er vores hjem.
Det er ved at falde sammen.
Det skader alle.
Pave Frans har udsendt sin encyklika om miljøet.
Han forlanger umiddelbar handling mod global opvarmning -
- og at de fattige får retfærdighed.
"Vores fælles hjem er ved at gå itu."
"Håbet siger os, at der altid er en udvej."
"At vi altid kan vælge en ny vej."
"At vi altid kan gøre noget, som kan løse vores problemer."
"Dog ser vi tegn på, at vi nærmer os sammenbruddets rand."
Det her er en besked direkte fra paven. Det er stort.
En af verdens vigtigste åndelige ledere.
Han har bedt samfundet acceptere videnskaben om klimaændringer.
Ingen pave har nogensinde gjort noget lignende før.
Det var en stor oplevelse at sidde og tale med paven.
En bog med Hieronymus Bosch...
Det hang over min tremmeseng som lille.
Han lød virkelig bekymret.
Med hensyn til aftalen i Paris -
- ser han den som et skridt i den rigtige retning, men det er ikke nok.
Han mener, at vi alle bør tale om det her så højt, vi kan.
Vi skal straks tage forholdsregler.
Mere end alt andet sagde han, at vi skal bede for menneskeheden.
Efter alt, hvad jeg har set, er det klart -
- at vi ikke længere lever i den uberørte Edens Have.
Vi befinder os i det andet panel.
Bosch kaldte det "Mennesket inden syndfloden".
Det, der skræmmer mig mest, er det sidste panel.
Det med de sodede, sorte skyer.
En planet, som vi alle sammen har ødelagt.
Spørgsmålet er: Kan vi nå at skifte retning i tide?
Havde dette været en film, kunne vi skrive slutningen.
Vi kunne finde en vej ud af roderiet.
Men virkeligheden fungerer ikke sådan.
Vi kan ikke foregive, at vi ved, hvordan det ender.
Det eneste, vi kan gøre, er at styre, hvad vi selv gør fremover.
Hvordan vi lever vores liv.
Hvad vi forbruger.
Hvordan vi involverer os.
Hvordan vi bruger vores stemme til at sige til vores ledere -
- at vi kender sandheden om klimaændringerne.
Sidste taler her er oscarvinder som bedste hovedrolleindehaver -
- og FN's fredsambassadør, mr. Leonardo DiCaprio.
Tak, hr. generalsekretær, fordi jeg må tale her.
Tak til lederne i klimaændringsspørgsmål -
- som er villige til at handle.
Som FN's fredsambassadør har jeg rejst Jorden rundt de sidste to år.
Jeg har set Beijing, som kvæles i industriel luftforurening -
- urgammel skov i Canada, som er jævnet med jorden -
- og regnskov i Indonesien, der er brændt.
I Indien mødte jeg bønder, hvis afgrøder var regnet væk.
I USA har jeg set stigende hav oversvømme Miamis gader.
På Grønland og Arktis så jeg gletsjere smelte hurtigt væk -
- meget tidligere end forudsagt.
Alt, hvad jeg har set og lært, har virkelig skræmt mig.
Tænk på den skam, vi må bære, når vores børn og børnebørn ser tilbage -
- og ser, vi kunne have forhindret dette, men manglede politisk vilje.
Ja, vi har opnået en aftale.
Flere lande er samlet for at underskrive aftalen -
- end ved noget andet spørgsmål i menneskets historie.
Det giver os håb.
Desværre har vi bevis på, at dette ikke er nok.
Der kræves en stor forandring med det samme.
Noget, der giver os ny fælles indsigt og en ny fælles udvikling -
- som er inspireret og muliggjort af jeres engagement.
Vi kan lykønske hinanden i dag -
- men det betyder absolut intet, hvis I vender hjem -
- og ikke når længere end til denne aftale.
Efter 21 år med debatter og konferencer -
- er tiden inde til at holde op med at tale, undskylde og forske.
Brændstofindustrien må ikke længere -
- manipulere og diktere videnskab og politik, der påvirker vores fremtid.
Verden ser på.
I kan enten prises eller foragtes af fremtidige generationer.
I er Jordens sidste, bedste håb.
Vi beder om, I beskytter den.
Ellers er vi og alt levende, som vi værdsætter, fortid.
FORBRUG ANDERLEDES: HVAD DU KØBER OG SPISER
HVOR DIN ELEKTRICITET STAMMER FRA
STEM PÅ LEDERE, DER BEKÆMPER KLIMAÆNDRING
SOM IKKE VIL STØTTE ELLER UDVINDE FOSSILT BRÆNDSEL
SOM GÅR IND FOR EN KULDIOXIDSKAT
TIL FILMENS PRODUKTION
ER DER BETALT EN FRIVILLIG KULDIOXIDSKAT
LÆS MERE PÅ: CARBOTAX.ORG
LÆS MERE PÅ:
BEFORETHEFLOOD.COM
.:: Først på www.hounddawgs.org ::.
Tekster: Peter Buhl www.sdimedia.com